"Angst er jo en hindring for å kunne gjøre noe": En kvalitativ undersøkelse av hvordan tre lærere tilrettelegger for mestring for elever med angstlidelser i ungdomsskolen
Master thesis
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3080862Utgivelsesdato
2023Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Institutt for lærerutdanning [3729]
Sammendrag
Denne masteroppgaven undersøker hvordan lærere i ungdomsskolen arbeider for å tilrettelegge for mestring for elever med angstlidelser.
Formålet med oppgaven er å få et innblikk inn i hvordan lærerne sitt arbeid med tilrettelegging kan knyttes opp mot det forebyggende spesialpedagogiske arbeidet som gjøres i den ordinære opplæringen i ungdomsskolen. Jeg har blant annet undersøkt hvordan lærere opplever å jobbe med elever med angstlidelser, hvilke faktorer lærere mener påvirker elevenes opplevelse av mestring, og hvilke konkrete tilretteleggelser som gjøres for at elevene skal oppleve mestring i skolen.
Oppgavens datagrunnlag består av tre individuelle, semistrukturerte intervju med lærere som alle har erfaring med å jobbe sammen med elever med angstlidelser på ungdomsskolen.
Oppgaven tar utgangspunkt i den samfunnsvitenskapelige forskningsmetoden og baserer seg på et fenomenologisk perspektiv. Sentrale teorier som blir tatt i bruk i oppgaven er Deci og Ryan (2008) sin selvbestemmelsesteori, Urie Bronfenbrenner (1979) med den bioøkologiske utviklingsmodellen, og Lazarus og Folkman (1984) sin teori om stress, vurdering og mestring. I tillegg blir skolen som en helsefremmende arena og lærerrollen gjort rede for gjennom teori og relevant forskning.
Jeg finner at lærerne opplever arbeidet med elever med angstlidelser som givende, men utfordrende. Lærerne viser til en økt arbeidsmengde og en større ansvarsrolle i arbeidet når de jobber sammen med elevene. Økningen vises å være en kilde til både stress og frustrasjon i arbeidet, spesielt knyttet til samarbeid mellom aktører. Lærerne etterlyser mer kompetanse om angst og angstlidelser i ungdomsskolen, for å bedre kunne tilrettelegge for elevene sine. Samtidig beskriver lærerne skolevegring som et økende problem i skolen og de ser stor sammenheng mellom elever med angstlidelser og elevene som strever med skolevegring. Lærerne omtaler trygghet, forutsigbarhet og relasjoner mellom lærer-elev og elev-elev som sentrale faktorer som påvirker elevenes opplevde mestring. I tillegg beskriver de at elevenes egen angstlidelse kan trekkes inn som en tydelig påvirkningsfaktor i den opplevde mestringen.
Videre viser funnene fra masteroppgaven at lærerne gjør generelle, faglige og sosiale tilretteleggelser for mestring for elevene med angstlidelser. Lærerne beskriver tilretteleggelsene som et forebyggende arbeid, og de ønsker at elevene skal utvikle gode verktøy og mestringsstrategier for å håndtere engstelsen. Oppgaven kan ikke generaliseres da den kun tar utgangspunkt i tre lærere fra forskjellige skoler, men den gir innsikt i de erfaringene og opplevelsene lærerne sitter med knyttet til temaet om tilrettelegging for mestring. This master’s thesis investigates how teachers facilitate coping for students with anxiety disorders in secondary school (grades 8th – 10th).
The purpose of the research is to examine how facilitation can be connected to preventative special needs education that is done in the ordinary classroom. I have researched how teachers experience working with students with anxiety disorders, what factors the teachers believe affect their students coping, and which specific modes of facilitation they apply in their teaching for their students to experience a sense of coping and proficiency.
The database consists of three individual, semi-structured qualitative interviews with teachers, who all have experience working with students with anxiety disorders in secondary school.
The thesis is based on a research method within the field of social science and utilizes a phenomenological perspective. Relevant theory for this research is Deci and Ryan’s (2008) theory of self-determination, Urie Bronfenbrenner’s (1979) ecological systems theory, and Lazarus and Folkman’s (1984) theory of stress, appraisal, and coping. In addition, the Norwegian school system as an arena for health promotion, and the role of the teacher will be accounted for through relevant theory and research.
Through the findings of the research, I find that the teachers experience their work with students with anxiety disorders as meaningful but challenging at the same time. The teachers express that their workload increases when working with students with anxiety, and that their role of responsibility becomes greater as well. This increase shows to be a source of both stress and frustration in the teachers’ work when collaborating with both internal and external partners. The teachers express a need for more knowledge and competence on the topic of anxiety disorders in secondary school, in order to improve their mode of facilitation for their students. In addition, the teachers describe school refusal as an increasing challenge, and they see a correlation between students with anxiety disorders and the students who struggle with school refusal. Feelings of safety, predictability and good relationships between teacher-student and student-student, are considered central factors that affect the students’ experience of coping. Additionally, the teachers voice that the students’ own anxiety disorder can be a factor that impacts the students experience of coping.
Furthermore, the research data shows that teachers utilize modes of facilitation on the general, academic, and social arenas. They describe their modes of facilitation as preventative measures for future special needs education initiatives, and their goal is for their students to construct adequate and effective tools that can help them manage their anxiety disorder. This master’s thesis cannot be generalizing as it only considers the experiences of three teachers from separate schools. However, it does highlight unique events and incidents connected to the topic of facilitation for experienced coping.