The Use of LGBTQ+ Literary Texts and Topics in the English Subject: A Qualitative Study on EFL Teaching Practices in Norwegian Lower-Secondary Schools
Master thesis
Date
2020Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for lærerutdanning [3757]
Description
Full text not available
Abstract
Denne kvalitative studiens formål er å presentere om og hvordan LHBTQ+ litterære tekster og temaer brukes i engelskfaget på ungdomstrinnet i Norge. Den engelske læreplanen (LK-06 og LK-20) inkluderer undervisning om forskjellige emner som handler om ulike kulturelle og samfunnsmessige temaer og livsstiler. For å fremme inkluderende undervisning som sprer toleranse, aksept og anerkjennelse av alle elever, trenger instruksjonspraksis i engelskfaget å inkludere undervisning om LHBTQ+ temaer. En av de mest effektive metodene for å oppnå dette er gjennom queer eller skeiv litteratur. I denne oppgaven bruker jeg teoretiske fundamenter i kritisk sosial teori i utdanning, samt i queerteori og kritisk pedagogikk for å støtte mine påstander. Forskningsmetodikken inkluderer semistrukturerte, ansikt-til-ansikt-intervjuer med fem engelsklærere på ungdomsskolen. I tillegg til intervjuer, brukte jeg et online spørreskjema som supplerende datainnsamlingsstrategi for å finne svar på forskningsspørsmålene mine. Funnene viser at lærere sjelden implementerer LHBTQ+ temaer i engelskfaget på ungdomstrinn. Det er mange utfordringer lærere står overfor, fra usynliggjøring av queer-emner i den engelske læreplanen og lærebøkene, til mangelen på faglig utvikling for hvordan de skal takle disse temaene i engelskfaget. Funnene indikerer videre at engelsklærere sliter med visse etiske dilemmaer og spørsmål om de skal inkludere LHBTQ+ innhold eller ei på grunn av elevenes og foreldrenes religiøse tro og kulturelle forskjeller. Dessuten sliter engelsklærere med spesifikke misoppfatninger, indre tvil og følelser angående LHBTQ+ temaer som har enorm innflytelse på om de skal inkludere queer-materialer i undervisningen eller ikke. Lærerne var imidlertid enige om at LHBTQ+ temaer og emner skulle være en uatskillelig del av engelskfaget, og at de trengte mer støtte fra ledelsen og skolestyrene sine, slik at de kunne skape aksepterende arenaer der alle elever blir sett og anerkjent. This qualitative study aims to present whether and how LGBTQ+ literary texts and themes are used in the EFL classroom at a lower-secondary school level in Norway. The English curriculum (LK-06 and LK-20) includes teaching about various topics covering diverse cultural and societal lifestyles and themes. In order to promote inclusive teaching that spreads tolerance, acceptance, and acknowledgement of all pupils, the EFL instructional practice needs to include teaching about LGBTQ+ themes. One of the most efficient methods to achieve this is through queer literature. In this thesis, I use theoretical foundations in critical social theory in education, as well as in queer theory and critical pedagogy to support my claims. The research methodology includes semi-structured, face-to-face interviews with five English teachers in lower-secondary schools. In addition to interviews, I used an online questionnaire as a supplementary data-gathering instrument to find answers on the research questions. The findings show that teachers seldom implement LGBTQ+ topics in their EFL classrooms. There are many challenges teachers face, from the invisibility of queer topics in the English curriculum and textbooks, to the lack of professional development on how to deal with these topics in the EFL classroom. The findings further indicate that English teachers face with certain ethical dilemmas and questions regarding whether to include LGBTQ+ topics due to students’ and parents’ religious beliefs and cultural differences. Moreover, English teachers struggle with specific misconceptions, inner doubts, and emotions concerning LGBTQ+ topics, tremendously influencing whether to include queer themes in their teachings or not. However, teachers agreed that LGBTQ+ topics should be an inseparable part of the English classroom and that they needed more support from their management and school boards to create accepting arenas where all pupils are seen and acknowledged.