dc.contributor.advisor | Svelstad, Per Esben | |
dc.contributor.author | Lindstrøm, Hanna Emilie Sagen | |
dc.date.accessioned | 2024-07-18T17:21:50Z | |
dc.date.available | 2024-07-18T17:21:50Z | |
dc.date.issued | 2024 | |
dc.identifier | no.ntnu:inspera:187873474:34408677 | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3142351 | |
dc.description | Full text not available | |
dc.description.abstract | I skolen i dag finnes det en kultur hvor elevene helst skal unngå å føle på ubehag. Det er en implikasjon om at negative følelser er skadelige for elevene. Problemstillingen er som følger: Hvordan kan man jobbe med litteratur som skaper ubehag i skolen? Problemstillingen skal besvares med hjelp av ulike teoretiske perspektiver, en litterær analyse, og til slutt en case basert på virkelige erfaringer fra klasserommet. For å avgrense prosjektet har jeg valgt å ta utgangspunkt traumelitteratur. Jeg har valgt å gå inn i litteraturen med en postkritisk inngang. Det betyr at jeg i denne undersøkelsen utforsker både leserens affektive møte med litteratur, med fokus på ubehag, og analyserer hva i teksten er det som vekker ubehaget hos leseren. I analyse av novellen «Alle vi» av Marit Kaldhol konkluderer jeg med at novellens «vi»-forteller skaper en følelse av kollektiv identitet og utenforskap, noe som intensiverer leserens involvering og kan skape klaustrofobisk sosialt press. Fraværet av en moralsk stemme og bruken av brutalt språk forsterker følelsen av ubehag ved å tvinge leseren til å konfrontere karakterenes umenneskelige handlinger og refleksjoner uten å gi noen moralsk veiledning. Også litterære virkemidler som synsvinkel, språk, symbolisme er med på å skape en ubehagelig stemning. Analysen og drøftingen av casen viste at elevenes motvilje mot å dele følelser kan skyldes sårbarhet og manglende tillit, kombinert med frykten for latterliggjøring foran medelever. Observasjoner antyder at teksten vekket emosjonelle reaksjoner, som usikkerhet og ubehag knyttet til sensitive temaer som kropp og utseende, noe som fikk noen elever til å sensurere seg selv. Videre kan det ta tid å bearbeide og sette ord på følelser, og arbeidet med tekstens innhold kan hjelpe elevene å identifisere og uttrykke disse følelsene, noe som understøtter viktigheten av å bruke litteratur for å håndtere ubehagelige temaer i skolen. Følelser i klasserommet er komplekse og påvirkes av flere faktorer, noe som kan føre til både ubehag og muligheter for læring. | |
dc.description.abstract | In schools today, there exists a culture where students are encouraged to avoid discomfort. There is an implication that negative emotions are harmful to students. The research question is: How can one work with literature that creates discomfort in schools? This question will be answered using various theoretical perspectives, a literary analysis, and a case study based on real classroom experiences. To narrow the scope of the project, I have chosen to focus on trauma literature. I approach the literature with a post-critical perspective, meaning that this study explores both the reader's affective encounter with literature, focusing on discomfort, and analyzes what in the text evokes this discomfort in the reader. In the analysis of the short story "Alle vi" by Marit Kaldhol, I conclude that the story's "we" narrator creates a sense of collective identity and exclusion, which intensifies the reader's involvement and can create a claustrophobic social pressure. The absence of a moral voice and the use of brutal language enhance the feeling of discomfort by forcing the reader to confront the characters' inhumane actions and reflections without providing any moral guidance. Literary devices such as point of view, language, and symbolism also contribute to creating an uncomfortable atmosphere. The analysis and discussion of the case showed that students' reluctance to share emotions could be due to vulnerability and a lack of trust, combined with the fear of ridicule in front of peers. Observations suggest that the text evoked emotional reactions such as insecurity and discomfort related to sensitive topics like body image, causing some students to censor themselves. Furthermore, it can take time to process and articulate emotions, and working with the content of the text can help students identify and express these emotions, supporting the importance of using literature to address uncomfortable topics in schools. Emotions in the classroom are complex and influenced by multiple factors, which can lead to both discomfort and opportunities for learning. | |
dc.language | nob | |
dc.publisher | NTNU | |
dc.title | Ubehagelig litteratur i skolen - Når ubehag oppstår i møte med litteratur i klasserommet | |
dc.type | Master thesis | |