dc.contributor.advisor | Malvik, Anders Skare | |
dc.contributor.author | Linn, Andrine | |
dc.date.accessioned | 2024-07-07T17:19:40Z | |
dc.date.available | 2024-07-07T17:19:40Z | |
dc.date.issued | 2024 | |
dc.identifier | no.ntnu:inspera:187609515:49042313 | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3139177 | |
dc.description.abstract | Denne masteroppgava undersøker Bjørnstjerne Bjørnsons roman Magnhild (1877). Formålet med masterprosjektet er å rette oppmerksomheten mot et interessant tematisk perspektiv i lesningen av Bjørnsons verker. Med utgangspunkt i litteraturgeografisk og feministisk teori, undersøker analysen hvordan Bjørnsons framstillinger av stedene prestegården, salmakerhuset og Amerika er med på å uttrykke Magnhilds karakterutvikling og liv. Gjennom det teoretiske rammeverket gir dette en mulighet for å diskutere geografiens potensial i litterære tekster og rette søkelyset mot hvordan kvinnesak skildres i litteraturen. Romanen omhandler den kvinnelige hovedkarakteren Magnhild, som forsøker å finne sin bestemmelse og plass i verden. Leseren får følge Magnhilds reise gjennom oppveksten på en prestegård, giftemål og liv på Øren, samt hennes oppbrudd og reise til Amerika. Romanen skapte debatt i sin samtid, og dette preget senere analyser og fortolkninger av verket.
For å kunne analysere romanen i et litteraturgeografisk og feministisk perspektiv, fokuserer analysen på tre konkrete steder fra romanen. Gjennom analysen blir det argumentert for at rom, sted og kjønn er uløselig sammenknyttet. Særlig utforsker analysen hvordan kjønnede aktiviteter bidrar til å sementere steder som et «kjønnet sted», og hvordan dette påvirker Magnhilds oppfattelse av og tilværelse på disse stedene. Ved å rette blikket mot geografi og kjønn, inviteres leseren til en refleksjon rundt landskapets betydning, men også romanens hovedkarakters tilknytning til rom og sted. Avslutningsvis trekkes en av romanens sluttscener fram for å diskutere romanens verdisett knyttet til geografi og kjønn. | |
dc.description.abstract | This master thesis investigates the novel Magnhild (1877) by Bjørnstjerne Bjørnson. The purpose of this project is to draw attention to an interesting thematic perspective of reading Bjørnson’s authorship. Based on the theoretical field of literary geography and feminism this analysis investigates how Bjørnsonʼs representations of the parsonage, the saddlemakerʼs workshop, and America seeks to express Magnhildʼs character development and life. Through the theoretical framework, this provides an opportunity to discuss the potential of geography in literary texts and draw attention to how women’s rights are represented in literature. The novel is based on the main female character Magnhild, who tries to find her destiny and place in the world. The reader gets to follow Magnhild’s journey through her childhood at the parsonage, her marriage and life at Øren, as well as her divorce and journey to America. The novel led to a great debate in its contemporaries, and this influenced later analyses and interpretations of Magnhild.
To interpret the novel within the perspectives of literary geography and feminism, the analysis focuses on three places in the novel. In the analysis, it is argued that space, place, and gender are interrelated. In particular, the analysis explores how gendered activities contribute to cementing places as a “gendered place” and how this affects Magnhildʼs perception of and beingness at these places. By focusing on geography and gender the reader is invited to reflect on the importance of the landscape, but also the novels main characterʼs connection to space and place. At the end of this thesis one of the novels final scenes is highlighted to discuss the set of values related to geography and gender. | |
dc.language | nob | |
dc.publisher | NTNU | |
dc.title | "Hennes historie var landskapets" - en litteraturgeografisk og feministisk analyse av Bjørnstjerne Bjørnsons "Magnhild" (1877) | |
dc.type | Master thesis | |