Livssyklusanalyse av alternativene for matavfallspose i Norge, og kriterier ved valg
Master thesis
![Thumbnail](/ntnu-xmlui/bitstream/handle/11250/3092539/no.ntnu%3ainspera%3a142433913%3a96959685.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3092539Utgivelsesdato
2023Metadata
Vis full innførselSamlinger
Sammendrag
I 2017 ble det enighet i EU om et avfallsregelverk med målsettinger for materialgjenvinning. Et av disse målene var å oppnå en materialgjenvinningsgrad på 65\% innen 2035. Som et bidrag til dette regelverket ble det pålagt at alle kommuner i Norge skulle innføre ordninger for matavfallssortering fra januar 2023. Dette har satt fokus på valget av riktig matavfallspose ved implementeringen av et matavfallssystem. Det finnes ulike typer poser tilgjengelig på markedet. I Norge opererer man med tre typer poser: plast-, bio- og papirposer. Hver type pose har sine fordeler og ulemper når det gjelder håndtering, materialgjenvinning og miljøpåvirkning. \\ \\Denne masteroppgaven er et viktig bidrag i å undersøke bruken av matavfallsposer og innbyggernes vaner i ulike avfallsselskap. I studien har det blitt produsert en omfattende oversikt over hvilke typer matavfallsposer som brukes i ulike kommuner, samt samlet inn generell data fra avfallsselskapene. Formålet med analysen av oversikten og datagjennomgangen er å skape et helhetlig bilde av bruken av matavfallsposer og systemene i avfallssektoren. Videre vil oppgaven øke kunnskapen om matavfallsposer og deres påvirkning på avfallshåndteringssystemet og miljøet. \\ \\En del av oppgaven har vært å gjennomføre en livssyklusanalyse for å vurdere miljøpåvirkningen av de tre typene matavfallsposer som brukes i Norge. Resultatene av denne indikerer at det er papirposen som har minst påvirkning på miljøet. For global oppvarmings potensiale har plastposen et utslipp på 4.15E+00 kg CO2 eq/enhet, bio-posen 3.64E+00 kg CO2 eq/enhet. Papirposen har en påvirkning på 1.46E+00 kg CO2 eq/enhet. Ved å kombinere resultatene fra livssyklusanalysen med data om vaner og bruk av matavfallsposer hos innbyggerne, kan man få en helhetlig forståelse av miljøpåvirkningen av de ulike typene poser og hvordan de påvirker avfallssystemet i kommunene. Dette vil være verdifull informasjon for avfallsselskapene og beslutningstakere i utformingen av effektive avfallshåndteringsstrategier. In 2017, an agreement was reached within the EU on waste legislation with goals for material recycling. One of these goals was to achieve a material recycling rate of 65\% by 2035. As a contribution to this legislation, it was mandated that all municipalities in Norway should have strategies in place to implement food waste sorting systems for all residents starting from January 2023. This has put a spotlight on the choice of the right food waste bag during the implementation of a food waste management system. There are different types of bags available on the market. In Norway, three types of bags are commonly used: plastic, bio-based, and paper bags. Each type of bag has its advantages and disadvantages in terms of handling, material recycling, and environmental impact.\\ \\This master's thesis represents an important contribution to examining the use of food waste bags and the habits of residents in different waste management companies. The study has generated a comprehensive overview of the types of food waste bags used in various municipalities and collected general data from waste management companies. This overview and data review aim to create a holistic understanding of the use of food waste bags and the systems in the waste management sector. Furthermore, the thesis aims to increase knowledge about food waste bags and their impact on the waste management system and the environment.\\ \\As part of the thesis, a life cycle assessment has been conducted to evaluate the environmental impact of the three types of food waste bags used in Norway. The results of this assessment indicate that paper bags have the least impact on the environment. For global warming potential, the plastic bag has an emission of 4.15E+00 kg CO2 eq per unit, the bio-bag 3.64E+00 kg CO2 eq per unit, and the paper bag has an impact of 1.46E+00 kg CO2 eq per unit. By combining the results of the life cycle assessment with data on habits and usage of food waste bags among residents, a comprehensive understanding of the environmental impact of the different types of bags and how they affect the waste management system in municipalities can be obtained. This information will be valuable for waste management companies and decision-makers in designing effective strategies.