Skam og menns helse fra et designperspektiv
Master thesis
![Thumbnail](/ntnu-xmlui/bitstream/handle/11250/3023105/no.ntnu%3ainspera%3a107330318%3a69311919.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3023105Utgivelsesdato
2022Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Institutt for design [1132]
Sammendrag
Denne masteroppgaven er en utforskende oppgave med fokus på å undersøke følelsen skam forbundet med menns helse fra et designperspektiv.
Menns helse er et tema som har fått mye oppmerksomhet i nyere tid. Gjennom ulike medier nevnes det hvordan menn som gruppe gjerne er generelt dårlige til å forebygge egen helse, søke hjelp og benytte seg av tilbud, samt topper statistikker som selvmord og utfordringer på skolen. Skam er en kompleks følelse som omhandler hvordan individer ser seg selv, bygger på et behov om å ville bli sosialt akseptert av andre mennesker og påvirker ens atferd i stor grad. Det kan tenkes at det er en sammenheng mellom disse områdene, noe vi undersøkte i løpet av prosjektet. I tillegg er oppgavens mål å bidra med innsikt og erfaringer rundt designarbeid og designmetodikk i forbindelse med utradisjonelle, tabu-relaterte prosjekter, samt utforske mulige designintervensjoner for å bidra til avdekkede problemområder.
Prosessen startet med et omfattende litteraturstudie for å lære om helsehjelp, menns helse og skam gjennom faglitteratur og andre kilder. Gjennom dette lærte vi at menn kan oppleve utfordringer og forventninger tilknyttet integrerte, tradisjonelle kjønnsroller i samfunnet, som kan påvirke hvordan flere velger å håndtere egen helse. I tillegg så vi hvordan skam baserer seg på ting man lærer og erfarer gjennom livet, og er tilknyttet opplevde forventninger fra en selv og andre.
Som resultat av dette litteraturstudiet virket det sannsynlig at skam og menns helseutfordringer hører sammen i stor grad, og vi ønsket å se nærmere på menns psykiske helse.
Deretter utforsket vi alternative innsiktskilder for å se hvordan tematikken fremstilles i samfunnet, samt hvilke alternativer menn har for å bearbeide og gi uttrykk for sine utfordringer. Gjennom dette utforsket vi ulike digitale fellesskap, forum og memes, hvor vi oppdaget at det er flere måter å uttrykke seg om utfordringer og føle sosial aksept.
Som en del av å undersøke designarbeid sin rolle innen skam, tabu og helse eksperimenterte vi med en rekke designverktøy under utvikling. Med inspirasjon fra disse utviklet vi et forslag til et nytt verktøy, og så potensiale til å involvere brukere i prosessen. Deretter arrangerte vi workshops og gruppeøvelser hvor vi utforsket designmetodikk, verktøy og uttrykningsformer. Dette bidro med erfaringer rundt involvering av brukere, og samling av brukerinnsikt tilknyttet potensielt sensitive temaer, på en måte som oppleves som trygg for deltakerne. I tillegg oppdaget vi hvordan foretrukne metoder for å åpne seg om, og bearbeide, skamrelaterte utfordringer er individuelle, og varierer ut ifra preferanser og behov. Samtidig så vi hvordan flere menn ble bevisst på meninger om egen skam og følte samtaler med andre var givende, men kunne oppleve utfordringer rundt å starte slike samtaler.
Deretter ønsket vi å utarbeide en designintervensjon tilknyttet tematikken i form av et konseptforslag. Vi utforsket og definerte problemområder, hvor vi endte med å ville ‘gjøre det lettere å starte en skamrelatert samtale’. Dette baserte seg på innsikt og erfaringer om at flere menn opplever slike samtaler som positive i forbindelse med skamhåndtering, men er preget av utfordringer som at man føler seg som en byrde ved å ta det opp, samt er usikker på forventninger til seg selv og reaksjoner fra andre. Videre definerte vi en designbrief og en kravspesifikasjon, samt genererte ulike konseptideer. Vi valgte å utforske et app-konsept, som var et verktøy for personlig refleksjon og bevisstgjøring, samt kunne senke terskelen for å starte en skamrelatert samtale med nære kjente. Vi utarbeidet konseptet og lagde en digital interaktiv prototype for å visualisere forslaget. Denne ble brukertestet, hvor vi fikk tilbakemeldinger på bevissthet sin rolle i en samtale, samt brukeres opplevelser og dynamikk mellom hverandre ved bruk av verktøyet.
Resultatet av prosjektet er en iterert versjon av den digitale prototypen, en vurdering av konseptet og dets potensiale, samt refleksjoner om videre arbeid og vurderinger. I tillegg bidrar prosjektet med innsikt og erfaringer rundt designmetodikk og brukerinvolvering, samt rollen til designarbeid, i forbindelse med skam-, tabu- og helserelatert arbeid. This master’s thesis is an exploratory project, focused on researching shame related to men’s health from the perspective of design.
Men’s health is a subject that has garnered a lot of attention lately. Different media discusses how men as a group is generally bad at preventing their own health issues, seek help and utilize services, and tops statistics such as suicide and difficulties in school. Shame is a complex emotion that encompasses how individuals see themselves, is based on a need for social acceptance from others and affects one’s behavior greatly. There might be a connection between these subjects, which was investigated during the project. Additionally, this project aims to contribute with insight and experience with design work and design methodology related to unconventional, taboo-related, projects, as well as explore possible design interventions to contribute to discovered issues.
The process started with a comprehensive literature study to learn about health care, men’s health and shame through research and various sources. Through this we learnt how men can experience challenges and expectations related to integrated, traditional gender roles in society, which can affect how many choose to handle their own health issues. Additionally, we saw how shame is learnt and based on experiences through life, and is connected to expectations from oneself and others. Based on this literature study it seemed likely that shame and men’s health are connected, and we wanted to focus on men’s mental health.
Following this, we explored alternative sources of insight to see how these subjects are featured in society, and which alternatives men have to process and express their problems. Through this we explored different digital communities, forums and memes, and saw how there are multiple ways of expressing oneself and feel social acceptance.
As a part of exploring the role of design work in shame-, taboo- and health-related topics we experimented with some design tools in development. We created a suggestion for a new tool inspired by these, and saw potential to involve users in the process. We organized workshops and group activities where we explored design methodology, tools and different forms of expression. This contributed with experience in involving users, and collecting user insights related to potentially sensitive topics, in ways where users feel comfortable. Additionally, we discovered how preferred ways of opening up about, and process, shame-related problems vary individually, and are based on personal preferences and needs. Simultaneously, we saw how multiple men became aware of their own shame-related opinions and found conversations with others helpful, but could experience difficulties engaging in such conversations.
Following this, we wanted to develop a design intervention related to the subject in the form of a concept idea. We explored and defined problem areas, and ended up wanting to ‘make it easier to start a shame-related conversation’. This was based on insights and experiences with multiple men finding such conversations positive for processing their own shame, but can experience difficulties such as feeling like a burden for bringing it up, and insecurities regarding expectations for oneself and reactions from others. We defined a design brief and a requirement specification, and generated various concept ideas. We chose to explore an app-concept, being a tool for personal reflection and awareness, as well as possibly lowering the bar to initiate a shame-related conversation with close acquaintances. We developed the concept and made a digital interactive prototype to visualize it. This prototype was user tested, where we got feedback on the role of personal shame-awareness in a conversation, as well as users’ experiences and dynamics between them when using the tool.
The project results are an iterated version of the digital prototype, an assessment of the concept and its potential, as well as reflections regarding further work. Additionally, the project contributes with insight and experiences regarding design methodology and user involvement, as well as the role of design work, in shame-, taboo- and health-related work.