”Jeg kommer aldri til å bli helt norsk” - En studie av norskfødte ghanesere sin opplevelse av tilhørighet og identitetsdannelse i det norske samfunnet
Master thesis
![Thumbnail](/ntnu-xmlui/bitstream/handle/11250/2728927/Vera%20Ofori-Kwaah.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2020Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for sosialt arbeid [1382]
Abstract
Sammendrag: Norge er et flerkulturelt samfunn med mange forskjellige etnisiteter, men likevel skjer det noe i møte med det som er fremmed for oss. Denne studien belyser norskfødte ghanesere sin tilhørighet og identitetsdannelse i det norske samfunnet. Studien belyser samhandling med omgivelsene og hvilken betydning den har for følelsen av tilhørighet og utvikling av identitet. Målet med denne studien er å gi et mer nyansert bilde av fargede mennesker i det norske samfunnet.
Oppgaven har et kvalitativt forskningsdesign og datamaterialet er innhentet fra semistrukturerte intervju med 11 norskfødte innvandrere av ghanesisk opphav. Datagrunnlaget mitt er analysert med inspirasjon fra Kirsti Malterud sin systematiske tekstkondensering.
Resultat av analysen indikerer at dannelse av identitet ikke er mulig uten samhandling med omgivelsene norskfødte ghanesere befinner seg i. Informantene beskriver at det er i samhandling med etniske nordmenn de blir bevisst på sin hudfarge. De fleste har beskrivelse av spørsmål, kommentarer og blikk man får på grunn av synlig skille fra majoriteten. Mange har opplevelsen av hverdagsrasisme, diskriminering og stigmatisering, som kan oppleves belastende.
Informantene i denne studien er mennesker med høy utdanning som har tilgang til både norsk og flerkulturelt nettverk og de har mye å bidra med i det norske samfunnet. De opplever likevel noen utfordringer og fordommer på grunn av sin hudfarge. Det er spesielt i arbeidssøkerprosess og samhandling med etniske nordmenn man kan møte disse utfordringene. Mange gir eksempler på strategier de bruker for å utelukke mulige fordommer. Noen av informantene var opptatt av å møte opp for å presentere seg selv og gi et godt inntrykk. Noen jobbet hardt og tok høyere utdanning for å motbevise bildet etniske nordmenn har av deres etnisk identitet.
Informantene opplever også noen utfordringer knyttet til følelsen av tilhørighet. De opplever ikke 100 % eierskap til verken den norske eller ghanesiske kulturen, selv om de føler tilhørighet til begge kulturene. De fleste beskriver likevel hvor takknemlig og heldige de er som er så beriket med forskjellige kulturer. Abstract: Norway is a multicultural society with many different ethnicities. However, we are still confronted by the consideration of what is foreign to us. This study illustrates belonging and identity formation among Norwegian-born Ghanaians in the Norwegian society. The study highlights interaction with the surroundings and its significance for the cultivation of a sense of belonging and the development of identity. The aim of this study is to provide a more nuanced picture of colored people in the Norwegian society.
The thesis has a qualitative research design and the data is obtained from semi-structured interviews with 11 Norwegian-born immigrants of Ghanaian origin. My data analysis was done drawing inspiration from Kirsti Malterud's systematic text condensation.
The results of the analysis indicate that identity formation for Norwegian-born Ghanaians is not possible without interaction with their situated surroundings. The informants describe that it is in interaction with ethnic Norwegians they become markedly aware of their skin color. Most of them describe questions, comments and looks that one gets because of the visible distinction from the majority. Many have the experience of everyday racism, discrimination and stigma, which can be distressing.
The informants in this study are people with a high education who have access to both Norwegian and multicultural networks and they have a lot to contribute to the Norwegian society. They still experience some challenges and prejudices due to their complexion. The challenges are more apparent especially in the job search process and in interaction with ethnic Norwegians. Many provide examples of strategies they use to rule out possible prejudices. Some of the informants were keen to show up to present themselves and give a good impression. Some worked hard and took higher education to disprove the image ethnic Norwegians have of their ethnic identity.
The informants also experience some challenges related to the sense of belonging. They do not experience 100% ownership of either Norwegian or Ghanaian culture, although they feel a shared belonging to both cultures. However, most of them describe how grateful and fortunate they are to be so enriched with different cultures.