Lågspentforsyning i grisgrendte strøk
Master thesis
Date
2019Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for elkraftteknikk [2474]
Abstract
Forbruksmønsteret hjå straumkundane er i stadig utvikling, og dette kan medføra at nettselskapet får problem med spenningskvaliteten når kunden aukar forbruket sitt. Det har i seinare tid kome til utfordrande laster, som f.eks. elbil-lading, induksjonstopp og direkte varmtvatn. Arvingar oppgraderar ofte elektriske installasjonar ved overtaking av generasjonsbustadar utan å nødvendigvis varsla nettselskapet. Dette fører til at forbruket går opp, noko som igjen medfører eit større spenningsfall. Dersom nettet er for svakt kan ein då få problem med spenningskvaliteten.
I Kvinnherad Energi AS har det sidan 70-tallet vore standard å installera 2x63A eller 3x63A inntaksikringar hjå kundane. Sidan ein ikkje hadde simuleringsverktøy til å sjekka spenningsfall og kortslutingsverdi hjå den einskilde kunden, har ein forhaldt seg til etablerte standarar.
Denne oppgåva ser på kva laster som skapar problem, samt korleis ein skal fanga opp problem med spenningskvaliteten før kunden tek kontakt. Oppgåva tek for seg både det tekniske og økonomiske aspektet ved å oppgradera nettet for å få tilfredsstillande spenningskvalitet hjå kunden. Hovudfokuset i oppgåva har vore å finna den beste samfunnsøkonomiske løysinga. Oppgraderingar som vert gjort i eksisterande nett utan at kunden har eit behov for oppgradering av inntaksikringen vert dekka gjennom nettleiga. Ved behov for større oppgraderingar i lågspentnettet, vil dermed alle kundane måtta betala.
For å finna den mest optimale oppgraderingsmetoden har eg køyrt NIS-analysar i nettet. Tradisjonelt sett har ein valt å forsterka tverrsnittet ved kundeklagar og mistanke om for dårleg spenningskvalitet. I denne oppgåva ser ein på moglegheiter for forsterking ved auking av tverrsnitt, installasjon av Voltage Booster, ombygging til 400V og bruk av 1000V. Felles for desse oppgraderingane er at ein til ein viss grad kan nytta eksisterande lågspentnett. I jakta på den beste løysinga, må ein og vurdera om utbyggingar i høgspentnettet er naudsynt, noko som normalt vil vera dyrare enn utbyggingar i lågspentnett.
Ved bruk av NIS-systemet kan ein gjera analysar både for spenningsfall og kortslutingsyting, og slik finna ut kor lang utstrekking av lågspentnettet ein kan ha før ein kjem under grenseverdiane. Ved å samanlikna verdiar frå NIS-systemet og data frå AMS-målarar kan ein få eit bilde av korleis kart og terreng stemmer overeins.
For å finna den beste tekniske og økonomiske løysninga på korleis ein skal oppgradera nettet, må ein samanlikna fleire metodar. For å trekkja rett slutning er det også viktig å ha ei formeining om korleis bruksmønster og lastsituasjonar vil utvikla seg i tida som kjem. Dersom ein gjer ei oppgradering av nettet slik at ein akkurat overheld noverande krav, kan ein komma i ein situasjon der ein må gjera ei ny oppgradering om få år. The consumption of the electricity customers is constantly developing, and may lead to difficulties with the voltage quality for the grid company as the customer increases his consumption. Later years challenging loads such as electric car charging, induction stoves and hot water have been introduced. Heirs often upgrade electrical installations in their inherited homes without notifying the grid company. This causes a rise in consumption, which in turn leads to a larger voltage drop. If the electrical grid is weak, one may experience problems with the voltage quality.
From the 70s and onward, is has been customary for Kvinnherad Energi ASto install 2x63A or 3x63A intake fuses at the customer’s home. At the time, one did not have simulation tools to check voltage drop and short-circuit values at the customer, and had to rely on established standards throughout the network.
The current thesis looks at which loads create issues, and how to solve challenges in the voltage quality before the customer contacts the grid company. The report deals with both the technical and financial aspects of upgrading the network to obtain satisfactory voltage quality to the customer. The main focus has been to find the best socio-economic solution. For customers who doesn’t have a need to upgrade the intake fuse, upgrades in existing networks are covered through grid fee. Thus when there is a requirement for major upgrades in the low voltage network, all the customers will have to pay.
I have run NIS analyzers in the grid to find the most optimal upgrade method. Traditionally, one has chosen to strengthen the cross-section when there are customer complaints and suspected poor voltage quality. In this paper we look at possibilities for amplification by increasing cross sections, installing Voltage Boosters, converting to 400V and using 1000V. Common to these upgrades is that one can use the existing low voltage networks to a greater or lesser extent. To find the best solution, one must also consider whether it will require developments in the high voltage grid, which usually will be more expensive than developments in low voltage networks.
Using the NIS system, one can make calculations for both voltage drop and short-circuit performance to find the possible extent of the low voltage network before reaching values below the limit. By comparing values from the NIS system and data from AMS gauges, one can get a picture of how the maps and real-life terrain match.
In order to find the best technical and financial solution to upgrade the network, we need to compare several methods. To make the right conclusion, it is important to focus on how usage patterns and loading situations will develop in the future. If you upgrade the grid to reach minimum requirements, you may get into a situation where you have to make a new upgrade in a few years.