Midtstilt da - en semantisk-pragmatisk redegjørelse og en sammenlikning med etterstilt da
Journal article, Peer reviewed
Published version
![Thumbnail](/ntnu-xmlui/bitstream/handle/11250/2598582/1634519.pdf.jpg?sequence=6&isAllowed=y)
Åpne
Permanent lenke
http://hdl.handle.net/11250/2598582Utgivelsesdato
2018Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Institutt for lærerutdanning [3729]
- Publikasjoner fra CRIStin - NTNU [38294]
Originalversjon
Norsk lingvistisk tidsskrift. 2018, 36 (2), 353-401.Sammendrag
I den eksisterende litteraturen beskrives midtstilt da gjerne som en ‘forsterker’, og ordet assosieres med betydningsaspekter som kjenthet, konklusjon, appell, og adversativitet (se Solberg 1990; Lind 1994; Fretheim 2014a). Analysene varierer imidlertid med hensyn til a) hvilke av disse betydningsaspektene som inngår i da sin semantikk, b) hvordan betydningsaspektene karakteriseres og c) hvilken type representasjon midtstilt da antas å modifisere. Med utgangspunkt i korpusdata identifiserer denne artikkelen hvilke føringer midtstilt da koder og hvilken representasjon som påvirkes av disse føringene. Svarene på dette leder videre – sammen med Borthens (2014) semantikk for etterstilt da – frem til en hypotese om at da koder samme prosedurale semantikk i midtstilt og etterstilt posisjon, mens plasseringen i setningen viser hvilken representasjon prosedyrene angår. Dette forklarer distribusjonen og tolkningen av da i de respektive posisjonene. Artikkelen anvender analyseredskaper og innsikter fra relevansteorien. Midtstilt da - en semantisk-pragmatisk redegjørelse og en sammenlikning med etterstilt da