dc.contributor.advisor | Finseraas, Henning | |
dc.contributor.author | Rustad, Hanne Mortensen | |
dc.date.accessioned | 2023-09-07T17:19:56Z | |
dc.date.available | 2023-09-07T17:19:56Z | |
dc.date.issued | 2023 | |
dc.identifier | no.ntnu:inspera:138964717:36488917 | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3088029 | |
dc.description | Full text not available | |
dc.description.abstract | Denne masteroppgaven undersøker hvordan risiko knyttet til automatisering og robotisering i arbeidsmarkedet som følge av teknologiske fremskritt påvirker støtte til sittende regjering. Tidligere forskning viser at teknologisk utvikling har fått lite oppmerksomhet sammenlignet med andre store samfunnsendringer. Automatisering og robotisering fører til en polarisering av arbeidsmarkedet, hvor arbeidere som jobber i yrker i midten av sjiktet når det gjelder ferdigheter og inntekt er utsatt som følge av nye teknologiske løsninger.
Det er gjennomført korrelasjonsanalyser og logistiske regresjonsanalyser av survey-data fra European Social Survey, og utvalget består av data fra Storbritannia og Norge fra 2012 til 2020. Goos et al. (2014) sin skala for intensitet av rutineoppgaver i yrkesgrupper brukes til å måle risiko forbundet med teknologi. Retrospektiv stemmegivning legger grunnlaget for hypotesen om at de som opplever risiko i arbeidslivet på grunn av teknologi trolig vil straffe den sittende regjeringen gjennom valg. Teori om tydeligheten i politiske ansvarsforhold forklarer at regjeringer hvor det er klare ansvarsforhold er mer sannsynlige til å bli straffet eller belønnet av velgerne.
Oppgaven viser at intensitet av rutineoppgaver i et yrke har en positiv effekt på støtte til sittende regjering i Norge, men sammenhengen er ikke statistisk signifikant i Storbritannia. Når det er klare ansvarsforhold knyttet til regjeringen er det større sannsynlighet for at velgerne bruker straff og belønning som et virkemiddel. Resultatene antyder at polarisering i arbeidsmarkedet som følge av teknologi og risiko i arbeidslivet på grunn av teknologisk utvikling ikke er en del av velgernes politiske avveininger, og mulige forklaringer på dette utforskes. | |
dc.description.abstract | This thesis investigates how automation and robotization risk in the labor market due to technological development affect voting support for the incumbent. Previous research suggest that technological developments has received little attention compared to its influence on society and politics. Automation and robotization leads to a polarization of the labor market, where middle-skilled and middle-income jobs are replaced by new solutions.
Survey data from the European Social Survey is analyzed through correlation analyses and logistic regression analyses, through samples of the UK and Norway from 2012 to 2020. The routine task intensity scale operationalization by Goos et al. (2014) is used as a measure of technology-induced occupational risk. Based on the theory of retrospective voting, those who are at risk are likely to punish the incumbent through the polls. The clarity of responsibility theory suggest that more coherent government structures were more likely to be punished or rewarded.
I find that routine task intensity has a positive effect on voting support for the incumbent in Norway, whilst there is no significant effect in the UK sample. In addition, I find that coherent government structures are more likely to be punished or rewarded by the voters. The results indicate that technology-induced employment polarization and risk of technological change is not an apparent part of the voters decision making, and I explore possible explanation of this phenomenon. | |
dc.language | eng | |
dc.publisher | NTNU | |
dc.title | The Winners of The Digital Age | |
dc.type | Master thesis | |