Sammenhengen mellom kollegastøtte, lederstøtte, myndiggjørende ledelse og jobbengasjement blant norske arbeidstakere under COVID-19-pandemien
Bachelor thesis
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/2828731Utgivelsesdato
2021Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Institutt for psykologi [3109]
Sammendrag
Denne studien undersøker forholdet mellom kollegastøtte, lederstøtte, myndiggjørende ledelse og jobbengasjement i lys av jobbkrav-ressurs teorien og selvbestemmelsesteorien. Tidligere forskning og disse teoriene påpeker at engasjerte arbeidstakere er positive for en arbeidsplass. I denne sammenhengen fremheves det at jobbressurser er den primære betingelsen for å fremme jobbengasjement.
Studien er gjennomført under COVID-19-pandemien, en tid hvor sosial distansering står sentralt. Kravet om fysisk avstand mellom mennesker har naturligvis også påvirket arbeidsplassene som et viktig sosialt samlingspunkt. De fysiske møtene mellom kollegaer og ledere er utfordret som følge av innføringen av hjemmekontor og smittevernprosedyrer. Denne studien tar sikte på å undersøke om tidligere bekreftede sammenhenger mellom opplevd grad av kollegastøtte, lederstøtte, myndiggjørende ledelse og jobbengasjement også foreligger blant norske arbeidstakere under COVID-19-pandemien.
Utgangspunktet for denne studien er et samarbeidsprosjekt mellom 30 bachelorstudenter tilknyttet prosjektet «Helsefremmende arbeidsplasser i lys av COVID-19». Studentene benyttet et bekvemmelighetsutvalg for å rekruttere aktuelle yrkesaktive deltakere fra sitt eget sosiale nettverk. Totalt 629 respondenter besvarte et nettbasert spørreskjema. Funnene fra en hierarkisk regresjonsanalyse viste analoge tendenser for forholdet mellom studiens variabler, både for de på hjemmekontor, n = 209, og de med et fysisk oppmøte på arbeidsplassen, n = 272. Resultatene ga støtte for det antatte positive forholdet mellom kollegastøtte og jobbengasjement, samt myndiggjørende ledelse og jobbengasjement. Dette taler for at en høy grad av opplevd jobbengasjement kan relateres til en høy grad av kollegastøtte og myndiggjørende ledelse. Lederstøtte viste seg derimot ikke som en signifikant prediktor i forhold til jobbengasjement.
Basert på studiens funn oppfordres det til videre forskning som kan bidra til en mer detaljert kartlegging av forholdet mellom studiens variabler. Spesielt etterlyses det studier som fokuserer på et mulig skille mellom sosial støtte fra kolleger og leder som ulike prediktorer for jobbengasjement. Det motiveres også til videre undersøkelser av de spesifikke fordelene med den myndiggjørende ledelsesstilen. Longitudinelle studier vil kunne si noe mer om kausale forhold mellom studiens variabler.