Kompetanseorientert opplæring i Vg1 Bygg- og anleggsteknikk
Master thesis
Date
2024Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for lærerutdanning [3757]
Abstract
Denne studien er et bidrag til kunnskapsutvikling innenfor det yrkesdidaktiske fagområdet for Bygg- og anleggsteknikk og handler om yrkesfaglærerens opplevelse av fenomenet yrkeskompetanse. Formålet med studien har vært å undersøke hvordan opplæringen i utdanningsprogrammet legger til rette for elevens kvalifisering til yrkeskompetanse på Vg1-nivået. Forskningsdeltagerne i denne masterstudien er yrkesfaglærere med undervisningsstilling i utdanningsprogrammet og studien har til sammen rekruttert 37 deltagere fra både Vg1- og Vg2-nivået i opplæringen.Studien undersøker forhold som gjør seg gjeldende når elevene krysser grenser mellom opplæring i skole og opplæring i bedrift gjennom faget Yrkesfaglig fordypning. Vg1-nivået representerer ofte et stort antall lærefag og det er kjente utfordringer med at opplæringen ikke oppleves relevant for elevene. I utdanningsprogrammet Bygg- og anleggsteknikk er det forventet at yrkesfaglæreren skal legge til rette for opplæring som ivaretar elevens yrkesinteresser for minst ett av totalt 36 ulike lærefag. Faget YFF, i sin opprinnelige form, ble introdusert i Kunnskapsløftet i 2006 og skulle gi elevene muligheten for tidlig fordypning i de ulike lærefagene. Studien belyser fagets betydning for kvalifisering til yrkeskompetanse. Undersøkelsene har tatt utgangspunkt i en fenomenologisk forskningstilnærming med en målsetning om å innhente deltagernes perspektiver på fenomenet yrkeskompetanse. Studiens problemstilling er derfor «Hvordan forstår yrkesfaglæreren utviklingen av Vg1-elevenes yrkeskompetanse i faget Yrkesfaglig fordypning i utdanningsprogrammet Bygg- og anleggsteknikk?».Studiens empiri er basert på data fra en kombinasjon av flere innsamlingsmetoder. Studiens forundersøkelser ble gjennomført som en kvalitativ spørreundersøkelse og studiens hovedundersøkelser ble gjennomført som kvalitative intervju. Studien har produsert tre hovedfunn som bidrar til å belyse både utfordringer i kontekst av opplæringen på Vg1 og på tvers av opplæringsnivåene i skolen generelt. Det første funnet handler om at yrkesfaglæreren har beskjedne forventninger til elevenes faglige utbytte og at disse ofte kommer i andre rekke for elevens valgkompetanse og sosiale kompetanser. Studiens andre funn er at yrkesfaglærerne som er involvert i opplæring på tvers av nivåene opplever elevens læringsutbytte som større enn yrkesfaglærerne som bare er involvert i opplæring på Vg2. Det tredje hovedfunnet er at yrkesfaglæreren opplever vurdering i faget som utfordrende og at dette kan se ut til å føre til uheldige vurderingspraksiser. Funnene i masterstudien løfter flere interessante aspekter ved yrkesopplæringen opp til diskusjon. For det første om det er behov for å anerkjenne elevens utvikling av yrkesidentitet gjennom valgkompetanse og sosiale kompetanser som en grunnleggende forutsetning for et større faglig læringsutbytte. For det andre om en felles forståelse av hva som inngår i elevenes yrkeskompetanse på tvers av opplæringsnivåene kan bidra å øke kvalitetene på opplæringen. For det tredje om læreplanenes utforming og ambisjonsnivå er egnet for å fremme yrkesdifferensiert opplæring i skolen.En oppsummering av oppgavens drøfting viser at yrkesopplæring som kvalifiserer til yrkeskompetanse i kontekst av utdanningsprogrammet Bygg- og anleggsteknikk er sammensatt. Studien viser i tillegg at yrkesdifferensiering er en krevende didaktisk øvelse for yrkesfaglæreren. På bakgrunn av dette indikerer studien at det kan være rom for utvikling innenfor den profesjonelle vurderingsdiskursen mellom yrkesfaglærere på tvers av utdanningsnivåer i programmet. Studien argumenterer for etablering av tydeligere vurderingskriterier for å fremme læringsutbytter i både programfagene og i faget Yrkesfaglig fordypning. Samtidig viser studien at det er gode grunner til å se nærmere på hvordan grunnopplæringen, inkludert yrkesopplæringen, i skolen bidrar til elevens identitetsforståelse som fremtidig yrkesutøver. Studiens funn kan derfor bidra til å sette dagens opplæringspraksis i perspektiv og til å rette oppmerksomheten mot viktige områder for profesjonsutvikling. This study contributes to knowledge development within the area of vocational didactics for building and construction, and it deals with how vocational teachers experience the phenomenon of professional competence. This study examines how vocational training in building and construction sets the stage for pupils to develop professional competence during the foundation course at upper secondary school. The research participants in this master’s thesis are vocational teachers with teaching positions in building and construction, and the project has recruited 37 participants from both foundation course and intermediate course levels. This study examines factors that come into play when pupils cross the boundaries of vocational training at school and in the workplace through their work placements in the vocational specialization subject. The foundation course at upper secondary school often represents many vocational subjects, and there are well-known challenges with the training not being perceived as relevant by the pupils. In building and construction, the teacher is expected to facilitate training catering to the pupil’s interest for at least one of 36 different apprenticeship trades. The subject “vocational specialization”, in its original form, was introduced after the “Knowledge Promotion 2006” reforms and was intended to give the pupils an opportunity for early specialization in the various apprenticeship trades. This study aims to illustrate the subject’s significance in qualifying for vocational competence. The surveys have been based on a phenomenological research approach with the aim of gathering the participants’ perspectives on the phenomenon of vocational competence. Therefore, the study’s research question is, “How does the vocational teacher understand the development of first-year students’ vocational competence in the subject of Vocational Specialization in the Building and Construction Technology program?”The study’s empirical data is based on data from a combination of several collection methods. The study’s preliminary research was conducted as a qualitative survey, and the main research was conducted as qualitative interviews. The study produced three main findings that help highlight challenges in the context of training first-year students and across the other educational levels in vocational schools. The first finding is that the vocational teacher has modest expectations for the pupils’ professional benefits, and these often come second to the pupils’ decision-making competence and social skills. The second finding is that vocational teachers involved in training across levels perceive the student’s learning outcomes as greater than vocational teachers who are only involved in the training of second-year students. The third main finding is that the vocational teacher finds assessment in the subject challenging, and this can appear to lead to unfortunate assessment practices. These findings raise several interesting aspects of vocational training for discussion. Firstly, whether there is a need to recognize the pupils’ development of vocational identity through decision-making competence and social skills as a fundamental prerequisite for a greater vocational learning outcome. Secondly, whether a shared understanding of what makes up pupils’ vocational competence across the different educational levels could help improve the quality of their vocational training. Thirdly, whether the design and ambition level of today’s curriculum are suited to promote vocationally differentiated training in school. A summary of the discussion shows that vocational training to promote professional competence in the context of the Building and Construction program is complex. The study also shows that vocational differentiation is a demanding didactic exercise for the vocational teacher. Based on this, the study indicates that there may be room for development within the professional assessment discourse between vocational teachers across educational levels in the program. In this matter, the study argues for the establishment of clearer assessment criteria to promote learning outcomes in both the program subjects and the “vocational specialization”. At the same time, the study shows that there are good reasons to take a closer look at how basic education, including vocational training, in schools contributes to the student’s identity and understanding as a future professional in the vocational trades. The study’s findings can, therefore, help put current training practices in perspective and draw attention to key areas for professional development.