Trykkrealisering i norsk som andrespråk: Durasjon og tone i trykksterke stavelser hos russiske og vietnamesiske andrespråksbrukere av norsk
Master thesis
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3142265Utgivelsesdato
2024Metadata
Vis full innførselSamlinger
Sammendrag
Denne studien undersøker hvordan et utvalg russiske og vietnamesiske informanter realiserer trykk i norsk som andrespråk, med fokus på durasjon og toneendring på ordnivå. Dataene fra oppgaven har blitt samlet inn ved at informantene har lest inn setningspassasjer og enkeltord. Målordene har vært to- og trestavelsesord med trykkplassering på ulike stavelser i S1-norsk. Disse har blitt undersøkt auditivt og visuelt ved akustiske data framstilt i Praat (Boersma & Weenink, 2022). Undersøkelsen benytter en kvalitativ metode der hver informants data blir gjennomgått individuelt, og der informasjon om deres språklige bakgrunn er inkludert. Resultatene er diskutert med utgangspunkt i Jarvis’ transferbevis, med særlig fokus på intragruppehomogenitet og intergruppeheterogenitet. I denne diskusjonen er det også blitt trukket linjer til strukturell konformitet (SCH) og markerthetshypotesen (MDH). For et sammenligningsgrunnlag, særlig med tanke på avvik tilknyttet til den metodiske framgangsmåten, er også en norskspråklig kontrollgruppe inkludert. Resultatene fra analysen viser at det er både forskjeller og likheter mellom og innad de ulike gruppene. De russiske informantene har stort sett både durasjon og tonelag tilsvarende det man vil forvente hos en norsk morsmålstaler. Aktuelle avvik er tilsvarende det som finnes hos kontrollgruppen. At de russiske informantene mestrer durasjonskontrasten i trykkrealisering er som forventet, og kan sees på som positiv transfer, og i tråd med markerthetshypotesen. At de mestrer tonelag er derimot overraskende, og kan heller ikke forklares med SCH eller MDH. De vietnamesiske informantene har mer varierte resultater, men også disse ser ut til å ha tonelag tilsvarende det man finner i S1-norsk. Dette kan også anses som positiv transfer og kan kobles til MDH. At vi finner både intergruppeheterogenitet og intragruppehomogenitet er ytterligere bevis for at det er snakk om transfer. Selv om videre forskning er nødvendig for å kunne generalisere resultatene, impliserer likevel funnene at bruken av ulike trekk i S1 vil påvirke hvilke trekk som benyttes for trykkrealisering i eventuelle S2. Disse funnene understreker også behovet for tilpasning i tråd med språkbakgrunn i andrespråksopplæringen.