"Det er den der fylla blant de som fikser livene sine jeg snakker om..." : alkoholens betydning i sosiale kontekster sett fra perspektivet til et utvalg eldre tilhørende en høy sosial klasse : en kvalitativ studie
Master thesis
![Thumbnail](/ntnu-xmlui/bitstream/handle/11250/2412787/Martin%20Fredheim%20Master%20PDF%202.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2016Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for sosialt arbeid [1386]
Abstract
Bakgrunn: Alkohol er i forskningslitteraturen hovedsakelig og tradisjonelt blitt
undersøkt i relasjon til sykdom og risiko, og ikke med utgangspunkt i at alkohol er
betydningsfullt som en del av menneskers sosiale liv. Studier viser at alkoholkonsum
legitimeres ved at det er sosialt, ikke ved at konsumet holdes innenfor grenser for lav
risiko og sykdomsforekomst. Derfor er det behov for studier som undersøker
alkoholkonsum som et sosialt fenomen. Både alder og sosial klasse påvirker
alkoholkonsum, og de er derfor interessante å se nærmere på i kontekst av alkohol og
sosial omgang. Hensikt: Denne studien forsøker å belyse hvilken betydning alkohol
har i sosiale kontekster, sett fra perspektivet til et utvalg eldre tilhørende en høyere
sosial klasse. Oppgaven drøfter funn i lys av klasseteori og relevans for arbeid med
helsefremming og alkoholskadeforebygging. Metode: Syv semistrukturerte
dybdeintervjuer med eldre over 65 år tilhørende en høyere sosial klasse ble
gjennomført i Oslo- og Trøndelagsregionen. Intervjuene ble analysert ved bruk av
Grounded Theory. Resultater: Alkohol kan virke som en fellesskapskatalysator: den
fremmer fellesskap under ulike omstendigheter. Analysen av studien har resultert i
Fellesskapsteorien, som beskriver hvordan sosiale behov, sosiale liv og behov for en
utvei aktualiserer alkoholkonsum. Informantene tilpasser sine handlinger til å passe
inn i normer for alkoholkonsum, som inkluderer å drikke alkohol og kamuflering av
edruskap, men også måtehold og å bryte med normene ved å ikke drikke alkohol.
Handlingene styres av forhold knyttet til situasjonen informantene befinner seg i, og
brede forhold knyttet til informantenes tilværelse. Utfallet av handlingene er
konsekvenser for identitet, stemning, etablering av uformell arena, fellesskap, sosial
ekskludering, reaksjoner på rus og potensielle alkoholproblemer. Konklusjon: Ny
tilværelse som følge av aldring, samt sosial klasse, kan bidra til å forklare hvordan
alkohol kan virke fellesskapsfremmende i sosiale kontekster ved at den følger med
informantenes interesser og tilgang til deltakelse i sosiale situasjoner. Alkohol kan
være en viktig del av menneskers liv, og dermed er alkoholens betydning i sosiale
kontekster relevant for helsefremming og forebygging av alkoholskader. Oppgaven
bidrar med økt kunnskap på et område, og hos en målgruppe, som tradisjonelt har
vært lite vektlagt i alkoholforskningen. Kunnskapen kan bidra til økt forståelse for
kompleksiteten til alkoholkonsum som sosialt fenomen og hvordan denne forståelsen
er relevant for helsefremming og alkoholskadeforebygging.