Bærekraftig Knutepunktutvikling i Gjøvik Kommune: Veien mot Grønn Mobilitet og Samfunnsvekst
Abstract
Statistikk viser at transport utgjør ca 1/3 av klimagassutslippene her i Norge. Og med flere folk som flytter til byene her i Norge, så er nasjonale myndigheter opptatt av en god bærekraftig byutvikling. Kompakt byutvikling er det som blir sett på som god byutvikling i Norge. Knutepunktutvikling er en del av denne kompakte byutviklingen, knutepunkt er komplekst, og skal tilrettelegge for bærekraftig transport, næringsliv, byrom, økonomisk vekst og sosial bærekraft, for å nevne noen eksempler. På Gjøvik så har undersøkelser vist at de scorer relativt lavt på andel bruke av kollektivtransport her i byen, og samtidig så sier kommunen selv at det er for lite byliv i sentrum. Gjøvik kommune har lenge blitt kjent som en bilby, noe som er negativt i form av bærekraftig byutvikling. I dag så foregår det mange ulike prosjekter i Gjøvik kommune, forankret i planer og strategier. Dette skal hjelpe Gjøvik kommune og Gjøvik som by bli mer bærekraftig. Men dette er kanskje ekstra utfordrende i små- til mellomstore byer. Sammen med disse planene og strategiene skal Gjøvik kommune holde på sin identitet, samtidig som de skal bli en moderne, fortettet bærekraftig by med mindre andel privatbiler og høyere andel bærekraftige transportmidler.I denne oppgaven har jeg tatt utgangspunkt i teori knyttet til knutepunkt og planleggingsprosesser for ideell knutepunktutvikling, og bærekraftig byutvikling. Sammen med data jeg har generert gjennom kvalitative intervju og hentet fra dokumentanalyse skal jeg svare på problemstillingen: Hvordan kan knutepunktutvikling være med på å legge til rette for bærekraftige transportmidler, som videre skal fremme vekst og utvikling i Gjøvik kommune? Og har Gjøvik kommune forbedringspotensialer i videre knutepunktutvikling? Jeg har intervjuet seks erfarne informanter med mye relevant kunnskap knyttet til problemstillingen, og dermed fått et unikt innblikk i planlegging av knutepunkt på Gjøvik. Resultatene viser at knutepunktutvikling i stor grad legger til rette for bærekraftige transportmidler som videre fremmer vekst og utvikling. Sammenhengen mellom bærekraftig transportmidler og vekst er veldig stor, det gjelder også spesielt i en liten by som Gjøvik. Gjøvik kommune har flere forbedringspotensialer, jeg opplever at Gjøvik kommune har en del å gå på når det kommer til medvirkning, spesielt med tanke på konsistens. Videre samarbeid med private aktører må følges tettere av kommune for å få mer innblikk i bruk av økonomiske midler. Samtidig vil et samarbeid om økt satsning på byrom være med på å tilrettelegge for videre god knutepunktutvikling. Statistics show that transportation accounts for approximately one-third of greenhouse gas emissions here in Norway. With more people moving to cities in our country, national authorities are focused on promoting sustainable urban development. In Norway, compact urban development is considered good practice. Transit-oriented development is a part of this compact urban development, which is complex and aims to facilitate sustainable transportation, economic growth, social sustainability, and vibrant public spaces, among other factors. In Gjøvik, studies have indicated relatively low usage of public transportation, while the municipality itself acknowledges a lack of urban life in the city center. Gjøvik has long been known as a car-centric city, which is detrimental to sustainable urban development. Several projects are underway in Gjøvik, aligned with plans and strategies to make the city more sustainable. However, this can be particularly challenging in small to medium-sized cities. Alongside these plans and strategies, Gjøvik aims to maintain its identity while becoming a modern, densely developed, sustainable city with reduced reliance on private cars and increased use of sustainable modes of transport.In this study, I have explored theories related to transit-oriented development, ideal planning processes, and sustainable urban development. Using data generated from qualitative interviews and document analysis, I address the research question: How can transit-oriented development contribute to facilitating sustainable modes of transport, which in turn promote growth and development in Gjøvik municipality? And does Gjøvik municipality have areas for improvement in further transit-oriented development? I interviewed six experienced informants with relevant knowledge related to the research question, providing unique insights into Gjøvik’s transit-oriented planning. The results demonstrate that transit-oriented development significantly supports sustainable modes of transport, which, in turn, foster growth and development. The connection between sustainable transportation and growth is particularly strong, especially in a small city like Gjøvik. Gjøvik municipality has areas for improvement; I find that public participation, especially consistency, could be enhanced. Closer collaboration with private stakeholders is necessary to gain insights into financial resources. Additionally, increased focus on public spaces will contribute to further successful transit-oriented development.