La nysgjerrigheten blomstre
Master thesis
Date
2022Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for lærerutdanning [3757]
Abstract
Den nye læreplanen fra 2020 sier at naturfag skal bidra til nysgjerrighet hos elever.Denne studien har derfor til hensikt å undersøke hvordan lærere jobber med å fremmeelevers nysgjerrighet i undervisning utenfor klasserommet. Dette er gjort med eninduktiv, kvalitativ og fenomenologisk tilnærming. Datamaterialet er innhentet gjennomfire intervjuer, hvor utvalget består av lærere som innehar erfaring mednaturfagundervisning utenfor klasserommet. Videre er empirien analysert og kategorisertved å bruke en metode som ligger tett opp mot tematisk analyse.
Resultatene antyder at arbeidet med nysgjerrighet kan være komplekst. Lærernebeskrev ulike strategier for hvordan en kan legge til rette for at elevene skal kunne blinysgjerrig utenfor klasserommet. Elevdeltagelse, utforskende undervisning, frihetinnenfor rammene, deling av nysgjerrighet, tid og læreren som forbilde ble blant annetnevnt som faktorer som kan påvirke elevers nysgjerrighet positivt. Studien viste hvordannysgjerrighet kan oppstå i ulike situasjoner, hvor graden av spontanitet og eleverstidligere kunnskapsnivå skiller situasjonene. Etter at nysgjerrigheten har oppstått trakklærerne frem hvordan de støttet opp under nysgjerrigheten på ulike måter. Dette blegjort gjennom ulike former for anerkjennelse, som å ta tak i nysgjerrigheten, gi tid ogrom, og stille spørsmål tilbake til elevene. Lærerne opplevde ulike utfordringer i arbeidetmed å fremme elevers nysgjerrighet. Her ble både alder og pubertet, og tidspress fraulike aktører trukket frem som hindringer.
Samlet viser studien at lærere kan bruke ulike strategier i arbeidet med å fremmenysgjerrighet hos elever utenfor klasserommet. Flere av strategiene vil kunne føre tilpositive ringvirkninger som bidrar til å fremme fremtidig nysgjerrighet i enselvforsterkende spiral. The new Norwegian curriculum from 2020 states that science should contribute tostudents' curiosity. This study therefore aims to investigate how teachers work topromote students' curiosity in teaching outside the classroom. This is done with aninductive, qualitative, and phenomenological approach. The data material was obtainedthrough four interviews, where the sample consisted of teachers who have experiencewith science teaching outside the classroom. Furthermore, the empirical data areanalyzed and categorized using a method that is close to a thematic analysis.
The results suggest that working with curiosity can be complex. The teachers describeddifferent strategies for how to make it possible for the students to be curious outside theclassroom. Student participation, inquiry-based teaching, freedom within the framework,sharing of curiosity, time and the teacher as a role model were among other thingsmentioned as factors that can positively affect students' curiosity. The study showed howcuriosity can arise in different situations, where the degree of spontaneity and students'previous level of knowledge separate the situations. After the curiosity arose, theteachers highlighted how they supported the curiosity in different ways. This was donethrough various forms of acknowledgement, such as addressing curiosity, giving time andspace, and asking questions back to the students. The teachers experienced variouschallenges in the work of promoting students' curiosity. Here, both age and puberty, andtime pressure from various actors were highlighted as obstacles.
Overall, the study shows that teachers can use different strategies in the work ofpromoting curiosity in students outside the classroom. Several of the strategies couldlead to positive ripple effects that help promote future curiosity in a self-reinforcingspiral.